- Spoločnosť Callio náhle ukončila svoju činnosť vo februári 2024.
- Viacero úžívateľov o tejto zmene vôbec netušilo.
- Stovky eur im už nikto nevráti.
![Bitmarkets](/img-upl/2024/08/bitmarkets-mobil-2.webp?resolution=300)
Niekoľko užívateľov stravných kariet Callio náhle prišlo o značný obnos finančných prostriedkov, upozornilo RTVS. Stalo sa tak po tom, čo spoločnosť GGFS, ktorá tieto karty vydávala, ukončila svoju činnosť koncom februára tohto roku.
Pre mnohých išlo o nečakané a nemilé prekvapenie, keďže neboli včas informovaní o skorom ukončení platnosti ich zostatkov. Respondenti RTVS, Martin Harezník a jeho matka Marianna, spoločne prišli o 800 eur. To predstavuje stravovací rozpočet pre celý rok.
Slováci prišli o stovky eur
Tento prípad vzbudil pozornosť aj v mediálnom priestore, pričom prvýkrát sa o ňom hovorilo v relácii RTVS Občan za dverami.
Celý incident je považovaný za ojedinelý a bezprecedentný, čo zdôraznil aj výkonný riaditeľ Asociácie moderných benefitov (AMOBE) Juraj Králik. AMOBE zastrešuje ostatné spoločnosti vydávajúce gastrolístky, pričom GGFS nebola jej členom.
Keď v januári išli matka so synom zaplatiť nákup v potravinách, zistili, že jej účet je prázdny. Táto strata bola pre rodinu šokujúca, pretože sa jednalo o významnú sumu.
Podobný osud postihol aj Moniku Kollárovú, ktorá prišla o posledných 103,27 eur na svojej karte, aj keď expirácia tejto sumy mala nastať až v januári 2025.
Reklamáciu im firma zamietla
Keď Monika s Martinom kontaktovali spoločnosť GGFS s reklamáciou, ich požiadavka bola zamietnutá s odvolaním sa na to, že všetky relevantné informácie boli uvedené na webovej stránke spoločnosti.
Firma GGFS uviedla, že všetky prostriedky pripísané na karty Callio do konca novembra 2023 mali platnosť len do konca roku 2023, zatiaľ čo tie pripísané v decembri mali platnosť do konca februára 2024. Tieto informácie boli zverejnené na ich oficiálnej webovej stránke a v pravidlách používania karty. Mnohým užívateľom to však uniklo.
Vyjadrila sa aj právnička
Nezávislá advokátka Barbora Roštárová poukázala na to, že zamestnávatelia, ktorí boli zmluvnými partnermi GGFS, mali povinnosť informovať svojich zamestnancov o zmene podmienok. Ak sa to nestalo, môže to byť chápané ako zlyhanie v komunikačnom reťazci.
Martin Harezník a Monika Kollárová sa obrátili na rôzne štátne inštitúcie vrátane obchodnej inšpekcie a národnej banky, no bez úspechu. Stovky eur im tak už nik nevráti.
Tento prípad poukazuje na dôležitosť priebežného sledovania zostatkov na elektronických kartách a včasnej komunikácie zo strany vydávajúcich spoločností, ako aj zamestnávateľov.
Užívatelia by mali byť vždy informovaní o akýchkoľvek zmenách, ktoré by mohli ovplyvniť ich finančné prostriedky na stravovacích kartách. Tiež podčiarkuje, že by bolo vhodné, aby zamestnanci prijímali finančné prostriedky priamo na svoje účty, čo by obmedzilo riziko straty v prípade ukončenia činnosti vydávajúcej spoločnosti.